WarBonds/sh

Reto-Moto izdaje Ratne Obveznice kako bi fanovima igre i ozbiljnim igračima pružio priliku da financiraju razvoj igre, a u isto vrijeme da dobiju nešto korisno za svoj doprinos. U igri Ratne Obveznice oponašaju prave ratne obveznice koje je izdavala vlada tijekom konflikta. Kada su se velike nacije sudarile, svaka je trebala osnovni resurs za rat, novac.

Vlada Sjedinjenih Američkih Država je izdala javne obveznice kako bi prikupila dovoljno novca za financiranje rata. Presjednik Rosevelt je kupio prvu obveznicu iz E-Serije obveznica. (http://en.wikipedia.org/wiki/Series_E_bond).

Njemačka nikad nije izdala javne ratne obveznice u drugom svjetskom ratu. U 1914 god. na početku prvog svjetskog rata, Njemačka je pokušala dobiti veliki kredit na Wall Street-u ali nije uspjela, što je prinudilo njemačku vladu da izda razne obveznice kao što je javna ratna obveznica (Kriegsanleihe) kako bi financirala rat. Te ratne obveznice su uspjele prikupiti 100 milijardi njemačkih Maraka no one su ipak pokrivale samo dvije trećine ratnih troškova. Kamate za plaćanje tih obveznica kao i ratne reparacije koje su nametnute Njemačkoj (nekih 132 milijarde Maraka, jednako današnjih 442 milijarde američkih dolara) su efektivno uništile Njemačku vladu u godniama prije drugog svjetskog rata. Uostalom, Njemačka nije isplatila dugove iz prvog svjetskog rata sve do 2010 godine.

Kako bi izbjegli još jedan neuspjeh (veoma moguće s obzirom na Njemačku politiku u 1930-ima) koji bi doveo do slabljena javnog mišljenja o snazi države, Njemačka vlada je uzela kredit direktno od domaćih banaka. Koristeći kratkoročne ratne obveznice kao zalog, ovo je rezultiralo u tome da je nekih 40 miliona bankovnih i investicionih računa tajno prebačeno Rajhu, što je bila kontinuirana opskrba novcem

Obveznice
Riječ Bond (obveznica) ima korijene u staroengleskoj riječi "band" što znači učvršćivanje. Riječ bond (obveznica) podrazumijeva da je osoba "obavezna" platiti dug.

Obveznica je financijski "instrument". Ona je praktično zajam gdje 'izdavač obveznica' (u ovom slučaju razvojni tim igre, Reto-Moto) pozajmi novac od 'vlasnika obveznice' (u ovom slučaju igrača). Sama obveznica je predmet prepoznat s obe strane i vladajućim zakonima, što dokazuje da izdavač obveznica duguje novac vlasniku obveznica. U pravom svijetu obveznica je često tretirana kao valuta i ovaj predmet, bez obzira da je u obliku papira ili elektronskog rekorda u bazi podataka, može se trgovati na burzi ili se može isplatiti u npr. banci koja prepoznaje tu obveznicu. Ključna razlika između običnog duga i obveznice je u tome da obveznica ima fiksiran termin trajanja (bez ranih isplata ili produžetaka), kamata je postavljena od strane izdavača i često nije isplaćena sve do kraja termina, ne progresivno kao normalan dug.

Ratna Obveznica je posebna vrsta obveznice, koja je izdana od strane vlade sa ciljem financiranja rata. Često su nekako ograničene (npr. ne može se njima trgovati) jer ujedno služe kao način da vlada kontrolira inflaciju dok je država nestabilna (rat donosi nesigurnost).

Kao mehanika u igri Heroji i Generali, obveznica je tehnički slična predmetu ili oružju. Kad je kupite u vašem je vlasništvu. U ovom trenutku ratne obveznice su spojene na vaš račun, stoga se ne morate brnuti da li će te ih izgubiti.

Kamate
Posuditi novac nije besplatno (znat će igrači koji imaju kredit), tako da će 'izdavač obveznica' (u ovom slučaju Reto-Moto) morati platiti iznos za dug. Taj iznos je zvan 'kamata' ("u prošlosti obveznice su imale kupone koji su bili pričvršćeni na njih i vlasnik obveznice je mogao otići u banku i razmijeniti kupon za novac").

Kupon (ili kamata) je obično procenat isplaćenog duga sa fiksnim intervalima (u našem slučaju to je 1 isplata mjesečno). Kamatu plaća izdavač obveznice sve dok rok obveznice ne isteče..

Kao što je navedeno, izdavač obveznice je taj koji će odlučiti kamatnu stopu koju će plaćati na obveznici. U pravom svijetu kamatna stopa je uzeta kao mjera rizika. Što je veća kamatna stopa, to je veći rizik.

Kao na primjer, Danske Državne Obveznice su (za vrijeme pisanja) kamatnu stopu plaćale 1.64% i smatraju se nisko rizičnim - kreditini rejting Danske je AAA što znači da je država financijski veoma stabilna.

U kontrastu, Španske Državne Obveznice (za vrijeme pisanja) kamatnu stopu plaćaju blizu 6% - izbliza veoma atraktivno investitorima, ali postoji velik rizik da Španska vlada neće moći isplatiti vrijednost obveznice ili kamatnu stopu - ovo rezultira u tome da te obveznice dobivaju nadimak junk bonds (obveznica smeće). Ove visoko plaćene obveznice su tehnički poznate, sjede na riskantnijem dijelu investicionog spektruma, gdje samo oni sa velikom vještinom ili oni sretni mogu iznuditi velike svote novca izabirajući nekoliko dobrih obveznica.

Kako bi istaknuli rizik u korporativnom svijetu, kompanije koje imaju isti kreditni rejting poput Grčke, Portugala ili Irske će se53% vremena dobiti istu količinu na obveznici (neće profitirati). Ovo može rezultirati zlobnim krugom, jer investitori počinju paničariti i zahtijevaju veće rate isplate dugova za pozajmljivanje novca državama. Kako se kamatne stope penju, državni dug se povećava pa se tako i kreditni rejting države smanjiva, što opet dovodi do panike investitora...(zbog ovog razloga, u danskim novinama, investitori se obično nazivaju hysteriske kællinger, što znači histerične kučke!).

Isticanje
Kada obveznica 'isteče' (ili dozrije kako to kažu u finasijskom svijetu), izdavač obveznice će isplatiti dug vlasniku obveznice. U Herojima i Generalima ovo znači da ćete dobiti svoje zlato unutar 6 mjeseci.

Dužina vremena dok obveznica ne isteče (sazrije) može biti bilo koja. U pravom životu sazrijevanje je uglavnom između 1 i 30 godina. U igri HiG nije praktično imati toliko vremena za istjecanje (tko zna gdje će ova igra biti za 30 godina), tako da samo odlučili da će prva isporuka imati 'sazrijevanje od 6 mjeseci'. (U igri dobro isplaniran rat može trajati mjesecima stvarnog vremena, 6 mjeseci je dosta realistično kao i u mehanci igre.)

Na tržištima pravog svijeta, obveznice sa kratkim sazrijevanjem (1 godina) su često korištene kao 'instrument tržišta novca' nego kao stvarne obveznice. To znači da su korištene za 'ispravno' procijenjivanje i 'kvalitet'. U HiG ne možete trenutno trgovati s ostalim igračima (iako bi to bilo interesantno).

Uz to, neke od pravih obveznica u svijetu daje izdavaču pravo na 'zvanje'. To znači da izdavač može u bilo koje vrijeme odabrati da isplati svoj dug. U svrhu jednostavnosti, HiG nema ovu opciju, tako da ćete zadržati svoje ratne obveznice sve do isteka roka.

Nominalna Vrijednost
Vrijednost obveznice se zove 'Nominalna Vrijednost' ili vrijednost odštampana na vrijedonosnim papirima jer je vrijednost zapravo zapisana na obveznici. To je količina novca koju izdavač obveznice mora isplatiti vlasniku obveznice kada joj rok trajanja isteče. Naša prva serija obveznica ima 'Nominalnu vrijednost od 1000G'. Možda ćemo izdati nove obveznice sa različitim vrijednostima u budućnosti.

Ponekad je nominalna vrijednost postavljena veoma visoko ako izdavač želi da samo teške finasijske institucije kupe njegove obveznice. Neke stare kompanije će ujedno i prakticirati sa svojim zalihama. Držeći nekoliko zaliha na visokoj cijeni osigurava to da su kupci pomalo ozbiljni.

Izdana Cijena
Kada je obveznica po prvi put ponuđena kupcima, ona može da ima drugačiju cijenu od nominalne vrijednosti. Ova cijena se naziva 'izdana cijena'. U našem HiG primjeru na slici lijevo, 'kupac plaća 955 zlata' za ratnu obveznicu.

Izdana cijena ponekad ima nižu vrijednost od nominalne kako bi privukla kupce. Kada se obveznicom trguje na burzi onda je izdana cijena promijenjiva. Postaje mjera rizika koji je prisutan u obveznici. Niska cijena znači visok rizik. Možete misliti da je način da vlasnik obveznice dobije šansu da vrati svoju punu količinu novca prilikom isteka trajanja obveznice. Ako želi svoj novac nazad, može obveznicu prodati drugom kupcu za nižu cijenu (uz popust).

Ponekad je izdana cijena viša nego nominalna vrijednost. Ovo može zvučati čudno, ali to reflektira veoma sigurnu investiciju i u ovom slučaju viša cijena reflektira složenu kamatnu stopu za vrijeme trajanja. Danska državna obveznica koja istječe u 2039 godini sa kamatnom stopm od 4,5% ima izdanu vrijednost od 142 danske Krune za obveznicu sa nominalnom vrijednošću od 100 danskih Kruna. To opet označava činjenicu da su investitori veoma sigurni da je Danska u mogućnosti da isplati svoj dug. To se smatra 'sigurnim utočištem' za investitore dok je ostatak financijskog tržišta u metežu.